”Att fyra av fem kommuner tvingas göra nedskärningar får enorma konsekvenser vilket oroar oss på Nationellt centrum för svenska som andraspråk”, skriver Anna Kaya och Karin Sandwall..
Debatt. ”Nedskärningarna slår hårt mot elever i behov av SVA”, skriver Anna Kaya och Karin Sandwall på Nationellt centrum för svenska som andraspråk.
Efter 15 år som lärare i svenska som andraspråk (sva) ska jag nu omplaceras och arbeta som klasslärare i en annan skola. Vi har många elever som är i behov av sva-undervisning, men jag ska inte undervisa dem. Jag ska omplaceras eftersom “effektiviseringar” leder till att min tjänst tas bort. Eleverna? De ska tydligen läsa sva tillsammans med elever som läser svenska, och bli undervisade av en lärare utan sva-utbildning. Det är både orimligt och ohållbart! Eleverna kommer inte få den undervisning som de har rätt till. Min rektor kan inget göra, hålla budget är tydligen viktigare än att följa skollag och skolförordning. Kan ni på Nationellt centrum för svenska som andraspråk ge mig råd? Vad ska jag göra?
Att fyra av fem kommuner tvingas göra nedskärningar får enorma konsekvenser vilket oroar oss på Nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC).
Mejlet ovan är tyvärr bara ett mejl av många som vi får. Lärare och rektorer vittnar om att elever inte får den sva-undervisning som de har rätt till, ofta för att sva-lärare saknas. Vi har redan en gigantisk brist på lärare i svenska som andraspråk och att då inte använda de få sva-lärare som faktiskt finns är inget annat än ren och skär dumhet. Framförallt eftersom elever i behov av sva-undervisning ökar konstant, ett behov som de ekonomiska nedskärningarna faktiskt bidrar till.
På vissa förskolor talas så lite svenska, både bland personal och barn, att forskare varnar för att barn med annat modersmål inte får möjlighet att lära sig tillräcklig svenska för att klara skolan. Att i skolan utforma sva-undervisning som möter dessa barns behov, likväl som nyanlända elevers behov, är resurskrävande och ställer höga krav på skolans organisation och på lärarnas kompetens kring flerspråkiga elevers språk-, läs- och skrivutveckling. Denna kompetens har behöriga sva-lärare, en lärarkategori som det alltså råder stor brist på.
Dessvärre har det sedan 2011 inte utbildats en enda sva-lärare inom grundlärarprogrammet åk 1–3 eller åk 4–6. Sva går nämligen bara att välja inom ämneslärarprogrammet. Enligt Skolverkets statistik från 2018/2019 är enbart 29 procent av de tjänstgörande sva-lärarna i åk 4–6 behöriga. Två tredjedelar av eleverna får således sva-undervisning av obehöriga lärare. Dessa kan vara behöriga i ämnet svenska, men här måste poängteras att svenska och svenska som andraspråk är två olika ämnen med olika kursplaner.
Vi är på väg att utbilda barn och unga rakt in i utanförskap.
Att anta att en svensklärare kan undervisa i sva bara för att “kursplanerna är så lika” är kontraproduktivt och leder till sämre språk- och kunskapsutveckling hos eleverna. Det är orimligt att förvänta sig att en svensklärare ska kunna undervisa nyanlända elever, som ska lära sig svenska som ett nytt språk, i samma klassrum som elever som har svenska som modersmål.
Det är även orimligt att svensklärare ska förväntas ha ett andraspråksperspektiv, ett specifikt sva-innehåll och en andraspråksmetodik i sin undervisning utan utbildning. Lägger man till i övrigt stora elevgrupper med många elever i behov av särskilt stöd inser man snabbt att situationen är ohållbar.
Betygsstatistiken gällande sva-ämnet åk 9 visar att 35 procent av eleverna får icke godkända betyg. Detta är inte så konstigt eftersom nyanlända elever sällan hinner få godkända betyg i sva, men även om vi räknar bort de nyanlända är det 18 procent av eleverna som får betyget F i sva. Hur många av dessa elever hade kunnat få godkända betyg om de hade fått kvalitativ sva-undervisning av behöriga sva-lärare? Den frågan hänger obesvarad i luften.
Bristen på utbildade sva-lärare i svensk skola är ett allvarligt problem. Att ekonomiska nedskärningar ytterligare sänker kvaliteten på undervisningen medför att antalet elever som lämnar grundskolan utan godkända betyg ökar samt att antalet elever som slutför gymnasiestudier minskar.
Barn och elever i Sverige behöver ett starkt svenskt språk för att i framtiden kunna delta aktivt i vardags-, samhälls- och arbetsliv. Detta förutsätter god tillgång till kompetenta sva-lärare, och övriga lärare, som har goda förutsättningar att bedriva kvalitativ undervisning.
Som det ser ut nu är vi på väg att utbilda barn och unga rakt in i utanförskap. Det är betydligt dyrare för samhället än att idag ge elever den utbildning som de har rätt till.
Anna Kaya och Karin Sandwall, Nationellt centrum för svenska som andraspråk